Alt handler om grådighet. Det er en skam, sier forfatteren Karl Ove Knausgård til The Guardian om oljeleting i Arktis. Han er en av 200 som har skrevet under på oppropet «Stopp grunnlovsstridig oljeleting i Arktis». Tidligere har en følelse av hjelpeløshet gjort at han har snudd ryggen til miljøødeleggelsene, men planene om oljeutvinning i Arktis har fått ham til å endre holdning. – De arktiske områdene er et av få steder i verden som fortsatt er noenlunde uberørt. Det er et veldig sårbart område, og jeg hadde aldri trodd at min regjering faktisk ville gjøre noe sånt som dette. Vi er nødt til å stoppe dem. Det er fortsatt mulig, sier Knausgård.
Aktuelt
Internasjonale besteforeldre
Styret i Besteforeldreaksjonen har opprettet et eget internasjonalt utvalg. Vi vil forbedre kontakten med beslekta initiativer rundt om i europeiske og andre land. Målet er et samarbeidsnettverk av «Concerned Grandparents», forteller utvalgsleder Mette Newth. Hun viser til at flere grupper og organisasjoner nå har gitt sin tilslutning til «besteforeldre-manifestet» som ble utarbeidet i samband med vår deltaking i den store Folkets Klimamarsj i New York i fjor. – Her er det ingen tid å miste. Verdens besteforeldre må gjøre det vi kan for å presse politiske ledere til effektive tiltak for å beskytte rettighetene til barn og alle framtidige generasjoner.
Torvindustrien bør og vil bli forbudt
En gruppe aktivister fra Besteforeldreaksjonen var på plass på Jødahlsmåsan i dag. Sammen med engasjerte naboer og støttespillere fra Natur og Ungdom, Greenpeace og Naturvernforbundet ønsket de nok en gang å sette søkelyset på problematikken rundt den natur- og klimafiendtlige utnyttingen av torvmyrene våre. – Jeg er sikker på at dette kommer til å bli helt forbudt i løpet av få år, sa aksjonens talskvinne Astrid Sandvik til Østlandssendingen og lokalavisene som var til stede. Felleskjøpet burde være i forkant og frivillig stoppe virksomheten. Det finnes gode alternativet til torv, basert på kompostering av avfall fra husholdninger, hager og landbruk.
Klimapolitikken mangler folkelig forankring
Nylig ble utslippsstatistikken for 2014 offentliggjort og viser at den dårlige trenden fortsetter: Mens nabolandene stadig reduserer utslippene, er de i Norge blitt liggende på samme høye nivå som tidligere. Siden 1990 har CO2-utslippene våre økt jevnt og trutt. En hovedårsak er den norske overtroen på «kostnadseffektivitet», mener Einar Wilhelmsen, seniorrådgiver i Norges forskningsråd, som har skrevet en artikkel om det i nettmagasinet Energi og Klima. Det har ført til en ineffektiv og fremmedgjørende politikk der folk flest står på sidelinja og ikke gis mulighet for å delta. Det gir verken ny framtidsrettet aktivitet eller endret adferd i befolkningen.
Hurra for sykkelruss!
Det er mange måter å være aktiv. I Romsdals Budstikke sørger besteforeldreaktivist og hageentusiast Oddbjørg Langset for at det stadig drypper inn små kommentarer. Som denne, til jentene som har valgt sykkel i stedet for russebil: – Lykke til med sykkelaksjon i russetida! Dyrt, tidkrevende og forurensende med gamle russebiler. Håper guttene tar etter. Flaut å lese om knutereglene, sex og alkohol er lite kreativt. Håper dere også går foran med dyrkeknute, ombruksknute, hjelpeknute, edruknute, grensesettingsknute, sminkefriknute, – foreslår ei mormor i Besteforeldrenes klimaaksjon.
– Sjokk at noen vil rydde opp!
Nordmenn markert mer klimabekymret
2014-tallene for Norges klimagassutslipp er offentliggjort. De viser 53,8 millioner tonn CO2-ekvivalenter, det samme som i 2013 da nedgangen var fattige 0.3 prosent fra 2012. Samtidig viser det ferske klimabarometeret fra TNS Gallup, som presenteres årlig, at hver tredje nordmann, eller 34 prosent, nå mener at klimaendringer er den største utfordringen for Norge. Klima er på annenplass på listen over hva folk er urolige for, og særlig de eldste blir stadig mer bekymret: 41 prosent av de spurte over 60 år setter klima på topp. Tidligere målinger har vist at denne gruppen har vært mest avslappet til faren for global oppvarming.
Er det greit at sjefredaktør fornekter fakta?
Under overskriften «Jag tror, jag tror på sommaren …» forteller Agderpostens redaktør at han ikke er overbevist om at klimaendringene er menneskeskapte. Han slutter seg til Siv Jensens «klimarealistiske» standpunkt og mener «det må være lov å lede oppmerksomheten mot at naturen har spilt en vesentlig rolle i den utvikling vi har opplevd». Men dette er så langt fra greit, mener Svein Tveitdal, tidligere FN-direktør, leder av Klimavalg 2013 og mangeårig drivkraft i stiftelsen Klimapartnere. – En viktig regionavis som Agderposten burde ta seg tid til å gjøre litt enkel faktasjekk før en tar posisjon i en så alvorlig sak som denne, skriver han i et svar 7. mai.
Hagejord er en klimabombe
Det er vår og full aktivitet i titusener av norske hager og balkongkasser. Da er det viktig å huske at jorda du kjøper på hagesenteret består av torv som graves ut fra myrer som er viktige karbonlagre, flomdempere og matfat for mange fuglearter. Norske hageeiere blir lurt til å være miljøsvin, mener Framtiden i våre hender som har utarbeidet en rapport om saken. Den viser også at det finnes gode alternativer. Hagesenterkjeden Plantasjen har lansert sitt første torvfrie jordprodukt i år, og flere varsler at de vil følge etter. Så her gjelder det å bruke sin forbrukermakt og etterspørre et miljøvennlig og klimanøytralt produkt!
Barnebarns rettigheter må kunne prøves
En klimarettssak mot staten vil klargjøre at makten ikke kan ignorere kommende generasjoners rettigheter. Dette vil framstå klart, uansett hva dommen måtte bli. Barnebarna våre har i hvert fall ingen ting å tape på at det fremmes et slikt søksmål, sier Kristoffer Rypdal. Han er professor i anvendt matematikk (klimadynamikk) ved Universitetet i Tromsø, og har nettopp meldt seg inn i Besteforeldreaksjonen. Jeg ble først oppmerksom på organisasjonen – det er jo så bra at den finnes! – da jeg ble bedt om å skrive under på oppropet mot oljeboring i Arktis. Jeg vet ikke om vi klarer å stoppe våre politikeres oljetørst, men vi får gjøre så godt vi kan.